FAQ

Što je slobodan softver?
Za definiciju slobodnog softvera vidi.

Što je otvoren standard?
Za definiciju otvorenog standarda vidi.

Zašto koristiti termin 'slobodan softver'?
Slobodan softver je prijevod izvornog termina iz engleskog jezika - Free software. On označava da uz softver definiran pridjevom slobodan dolaze 4 slobode iz definicije slobodnog softvera. Ponekad, no vrlo rijetko, zbog višeznačnosti pridjeva free - npr. u smislu cijene - u engleskoj se terminologiji umjesto riječi free koristi riječ francuskog porijekla libre što znači slobodan. Taj problem je uglavnom specifičnost engleskog jezika pa ostali jezici najčešće jasno razlikuju slobodan i besplatan kao što je to i slučaj s hrvatskim jezikom.

Godine 1998. nastao je termin softver otvorenog kôda (eng. open source software) s ciljem uklanjanja ideoloških konotacija iz termina slobodan softver i razmatranja jedino pragmatičnih prednosti takvog softvera. Takav termin odbacuje razmatrati filozofska pitanja vezana uz samu srž slobodnog softvera pa je stoga neprihvatljiv. Više o manjkavosti termina softver otvorenog kôda možete pročitati na. Iz istog razloga termin softver zatvorenog kôda ili zatvoren softver nije prihvatljiv jer je antonim terminu softver otvorenog kôda; umjesto toga za softver koji ne pruža sve 4 slobode koristimo termin vlasnički softver.

Uvođenjem termina softver otvorenog kôda nastala je velika polemika u zajednici slobodnog softvera pa je kao rješenje koje će pomiriti dva suprotstavljena kampa ponuđen termin FOSS što je kratica od free and open source software, a kasnije i prošireni FLOSS, odnosno free, libre and open source software kako bi se naglasilo da free u tom terminu nema veze s cijenom, već sa slobodom. Obje kratice moguće je naći u raznoj literaturi, no oba termina su tautološka jer koriste više naziva za jedan te isti softver. Stoga je najbolje koristi izvorni i precizni termin, odnosno slobodan softver.

Zašto operacijski sustav nazivati GNU/Linux?
Jednostavno - zato što to je naziv dotičnog operacijskog sustava. Taj je operacijski sustav nastao iz dva projekta - prvi je GNU, čiji je cilj bio, među ostalim, napraviti slobodan operacijski sustav; drugi je Linux, jezgra operacijskin sustava. Operacijski sustav GNU/Linux nastao je kao spoj ta dva projekta. Kako bi istakli da su oba projekta bitna i da ne zakinemo jedan od ta dva projekta, u nazivu navodimo oba projekta. U govoru se "/" ispušta pa se može reći i "GNU Linux". Neki koriste i "GNU + Linux" kako bi istakli da se radi o spoju dva projekta.

Nerijetko se može čuti argument da je koristiti naziv GNU/Linux samo komplikacija i da je jednostavnije reći "Linux". Mi radi jasnoće kada govorimo o operacijskom sustavu kažemo GNU/Linux, a kada govorimo samo o jezgri kažemo Linux. Dodatno, postoje operacijski sustavi čija je jezgra Linux, ali operacijski sustav nije GNU/Linux; primjer je Android. U zadnje vrijeme je jezgra Hurd dobila na značaju pa postoji i operacijski sustav GNU/Hurd. Na primjer, postoji distribucija Arch koja za jezgru umjesto Linuxa koristi Hurd. Takav bi operacijski sustav očito bilo pogrešno nazivati "Linux".

Što je Linux-libre?
Linux-libre je Linux bez vlasničkog softvera i velikih binarnih objekata. Naime, iako je jezgra Linux načelno pod lincencom GNU GPLv2 što je licenca slobodnog softvera, u njemu se nažalost ipak nalazi i vlasnički softver, npr. u firmwareu. Isti primjer pokazuje niz heksadekadskih znamenki koji se ne može smatrati izvornim kôdom čiju dostupnost uvjetuje licenca GNU GPLv2.

Većina današnjih distribucija GNU/Linuxa koristi Linux, dakle dijelom vlasnički softver. Međutim, postoje distribucije koje Free Software Foundation deklarira kao potpuno slobodne i takve koriste Linux-libre.

Za više informacija pogledajte stranice Free Software Foundationa Latin America.